Naga ed-Deir: Porovnání verzí
(Není zobrazeno 7 mezilehlých verzí od 2 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 8: | Řádek 8: | ||
'''Predynastická doba''' | '''Predynastická doba''' | ||
− | Naga ed-Deir je lokalitou osídlenou od počátku egyptských dějin až do řecko-římského období. Nejstarší oblastí je '''pohřebiště N 7000''', datované do obodbí [[Nakkáda I|Nakkády I]] a [[Nakkáda II|II]]. Nachází se zde pohřby skrčenců s hlavou k jihu a obličejem k západu, mrtví bývají často zabaleni v textiliích nebo rohožích. Takovýchto organických materiálů je na lokalitě dochováno relativně velké množství. Jako '''výbava''' sloužila keramika, kamenné nádoby, palety, a také měděné, kostěné a kamenné nástroje. Byla zde nalezena i jedna cylindrická pečeť, pocházející z Mezopotámie, jedná se ale o ojedinelý artefakt, dokládající zřejmě '''sporé kontakty s Předním Východem''', vedené pravděpodobně nepřímo. <ref>Lylthgoe, A. M. 1965 :"The Predynastic cemetery N 7000: Naga-ed-Der", Berkeley: University of California Press.</ref> | + | Naga ed-Deir je lokalitou osídlenou od počátku egyptských dějin až do řecko-římského období. Nejstarší oblastí je '''pohřebiště N 7000''', datované do obodbí [[Nakkáda I|Nakkády I]] a [[Nakkáda II|II]]. Nachází se zde pohřby skrčenců s hlavou k jihu a obličejem k západu, mrtví bývají často zabaleni v textiliích nebo rohožích. Takovýchto organických materiálů je na lokalitě dochováno relativně velké množství. Jako '''výbava''' sloužila keramika, kamenné nádoby, palety, a také měděné, kostěné a kamenné nástroje. Byla zde nalezena i jedna cylindrická pečeť, pocházející z Mezopotámie, jedná se ale o ojedinelý artefakt, dokládající zřejmě '''sporé kontakty s Předním Východem''', vedené pravděpodobně nepřímo. <ref>Lylthgoe, A. M. 1965 :"The Predynastic cemetery N 7000: Naga-ed-Der", Berkeley: University of California Press.</ref> Na této lokalitě se nachází ještě jedno mladší pohřebiště z tohoto období, datované do [[Nakkáda III | Nakkády III]. Toto pohřebiště je menší a chudší, důvodem může být jak to, že se hlavní aktivity přesunuly jinam, tak také skutečnost, že pohřbů z Nakkády III je relativně málo a většina mohla být zničena. |
− | Na této lokalitě se nachází ještě jedno mladší pohřebiště z tohoto období, datované do Nakkády III. Toto pohřebiště je menší a chudší, důvodem může být jak to, že se hlavní aktivity přesunuly jinam, tak také skutečnost, že pohřbů z | ||
'''Raně dynastická doba''' | '''Raně dynastická doba''' | ||
− | Aktivity z raně dynastické doby se koncentrují v oblasti, označované jako '''N1500''', nacházející se asi 300m jihozápadně od predynastického pohřebiště N 7000. Z této doby pocházejí '''nikované [[mastaba|mastaby]]''', které mívají schodiště. Nachází se v nich buď dřevěná konstrukce, nebo 1-5 místností ze sušených cihel, přičemž tělo zemřelého je uloženo vždy v největší z nich. Pohřbení jedinci jsou stále ve skrčené poloze, s hlavou směřující k jihu a tvář k západu. Objevují se hliněné i dřevěné rakve, jako výbava opět slouží keramika, relativně velký počet kamenných nádob (v nejbohatších hrobkách jich bylo nalezeno kolem 40), a také také pečetě s hieroglyfy. Významný je '''hrob, označený N 1532''', kde byl kromě kamenných nástrojů a pazourkových nožů nalezen tepaný zlatý náhrdelník s včelou, býkem a gazelou a emblémem bohytě [[Neit]] - jedná se o jeden z nejstarších zlatých šperků z Egypta. | + | Aktivity z raně dynastické doby se koncentrují v oblasti, označované jako '''N1500''', nacházející se asi 300m jihozápadně od predynastického pohřebiště N 7000. Z této doby pocházejí '''nikované [[mastaba|mastaby]]''', které mívají schodiště. Nachází se v nich buď dřevěná konstrukce, nebo 1-5 místností ze sušených cihel, přičemž tělo zemřelého je uloženo vždy v největší z nich. Pohřbení jedinci jsou stále ve skrčené poloze, s hlavou směřující k jihu a tvář k západu. Objevují se hliněné i dřevěné rakve, jako výbava opět slouží keramika, relativně velký počet kamenných nádob (v nejbohatších hrobkách jich bylo nalezeno kolem 40), a také také pečetě s hieroglyfy. Významný je '''hrob, označený N 1532''', kde byl kromě kamenných nástrojů a pazourkových nožů nalezen tepaný zlatý náhrdelník s včelou, býkem a gazelou a emblémem bohytě [[Neit]] - jedná se o jeden z nejstarších zlatých šperků z Egypta. Do tohoto období se datují také pohřebiště, označovaná čísly 300, 500 a 3500.<ref name=":0">Bard, Kathryn A. (ed.) 1999 : "Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt", Routledge, London.</ref> |
− | Do tohoto období se datují také pohřebiště, označovaná čísly 300, 500 a 3500. | ||
'''Stará říše''' | '''Stará říše''' | ||
Řádek 23: | Řádek 21: | ||
'''První přechodné období''' | '''První přechodné období''' | ||
− | V této době pokračují aktivity na dřívějších pohřebištích, přidává se ale i několi nových (např. pohřebiště 3200, 3500). Jsou stavěny mastaby i skalní hrobky, přičemž hrobky ve skalách jsou často zdobeny malbami, jejichž motivy jsou stále scény typické pro Starou říši. Častým jevem je '''znovužívání starších hrobek i artefaktů'''. V chudších hrobech se nacházejí rakve z organických materiálů. | + | V této době pokračují aktivity na dřívějších pohřebištích, přidává se ale i několi nových (např. pohřebiště 3200, 3500). Jsou stavěny mastaby i skalní hrobky, přičemž hrobky ve skalách jsou často zdobeny malbami, jejichž motivy jsou stále scény typické pro Starou říši. Častým jevem je '''znovužívání starších hrobek i artefaktů'''. V chudších hrobech se nacházejí rakve z organických materiálů. Do Prvního přechodného období jsou také datovány '''malované vápencové stély''', vyvedené jak v nízkém, tak hlubokém reliéfu. Výjimečně se objevovaly už v době [[6.dynastie]], ale teprve v této době se stávají bežnými, bylo jich zde nalezeno přes stovku. Tyto stély se nacházejí v kaplích skalních hrobek nebo v nikách na západní straně mastab. Dalším nálezem z tohoto obodbí jsou dřevěné malované rakve se jménem a tituly zemřelého. Mrtví jsou otočeni hlavou k severu a někdy bývají zabaleni v plátně. Objevují se i malované kartonážové masky, běžná je keramika, a výjimečnějším nálezem jsou papyry, kamenné nádoby, pečeti ve formě skarabů nebo sošky ze slonoviny nebo dřevěné modely, které jsou pro tuto dobu typické, stejně tak jako luky a další zbraně. <ref name=":0" /> |
− | Do Prvního přechodného období jsou také datovány '''malované vápencové stély''', vyvedené jak v nízkém, tak hlubokém reliéfu. Výjimečně se objevovaly už v době [[6.dynastie]], ale teprve v této době se stávají bežnými, bylo jich zde nalezeno přes stovku. Tyto stély se nacházejí v kaplích skalních hrobek nebo v nikách na západní straně mastab. | ||
− | Dalším nálezem z tohoto obodbí jsou dřevěné malované rakve se jménem a tituly zemřelého. Mrtví jsou otočeni hlavou k severu a někdy bývají zabaleni v plátně. Objevují se i malované kartonážové masky, běžná je keramika, a výjimečnějším nálezem jsou papyry, kamenné nádoby, pečeti ve formě skarabů nebo sošky ze slonoviny nebo dřevěné modely, které jsou pro tuto dobu typické, stejně tak jako luky a další zbraně. | ||
'''Střední říše''' | '''Střední říše''' | ||
− | Charakter lokality v této době je velmi podobný období předchozímu. Častým nálezem v hrobkách jsou opět podhlavničky a kartonážové masky, zajímavými artefakty jsou slonovinová spona ze zobrazením trpaslíka z hrobky N 463 a rákosová flétna z hrobu N408/410. Objevují se nové tvary keramiky, vyráběné na hrnčířském kruhu, a typické malé nádoby z anhydritu (tzv. „modrý mramor“). V bohatších hrobech se objevují také šperky z hematitu nebo ametystu. | + | Charakter lokality v této době je velmi podobný období předchozímu. Častým nálezem v hrobkách jsou opět podhlavničky a kartonážové masky, zajímavými artefakty jsou slonovinová spona ze zobrazením trpaslíka z hrobky N 463 a rákosová flétna z hrobu N408/410. Objevují se nové tvary keramiky, vyráběné na hrnčířském kruhu, a typické malé nádoby z anhydritu (tzv. „modrý mramor“). V bohatších hrobech se objevují také šperky z hematitu nebo ametystu.<ref name=":0" /> Velmi významným nálezem jsou '''dokument z hrobky N 408''', jedná se o tzv.''' papyrus Reisner I''', pocházející z doby faraona Senusreta I.Objevují se na něm projekty budov a loděnic na této lokalitě. <ref>Simpson, W.K. 1963 : "The Records of a Building Project in the Reign of Sesostris I: Papyrus Reisner I", Boston.</ref> |
− | Velmi významným nálezem jsou ''' | ||
'''Druhé přechodné období - Nová říše''' | '''Druhé přechodné období - Nová říše''' | ||
− | Během těchto dvou období egyptských dějin se aktivity v Naga ed-Deir koncentrují kolem starších pohřebišť (pohřebiště 500-900, 1500, 3500...). Hrobky jsou z velké většiny '''vytesané do skal.''' | + | |
− | V Nové říši se objevuje keramika, vyráběná na kruhu, typická jsou modře malované nádoby z [[18.dynastie.]] Dalšími nálezy jsou šperky, herní desky, nábytek a také různé importované předměty. Byla zde objevena také dřevěné paleta, na které je napsaný titul „představený/starosta(?) Tjeni Nebiry", spolu s kartuší [[Thutmose III.]] (hrob 10 001). | + | Během těchto dvou období egyptských dějin se aktivity v Naga ed-Deir koncentrují kolem starších pohřebišť (pohřebiště 500-900, 1500, 3500...). Hrobky jsou z velké většiny '''vytesané do skal. '''V Nové říši se objevuje keramika, vyráběná na kruhu, typická jsou modře malované nádoby z [[18.dynastie.]] Dalšími nálezy jsou šperky, herní desky, nábytek a také různé importované předměty. Byla zde objevena také dřevěné paleta, na které je napsaný titul „představený/starosta(?) Tjeni Nebiry", spolu s kartuší [[Thutmose III.]] (hrob 10 001). |
'''Třetí přechodné období - Koptská doba''' | '''Třetí přechodné období - Koptská doba''' | ||
− | V tomto období jsou zde doloženy '''aktivity pouze ojediněle'''. Skoro vůbec nelze doložit stavbu nových hrobek, a mezi nálezy patří téměř výhradně keramika. | + | |
− | Z řecko-římské doby pocházejí některé pohřby na pohřebištích 3500 a 9000, výbavou je opět povětšinou pouze keramika. | + | V tomto období jsou zde doloženy '''aktivity pouze ojediněle'''. Skoro vůbec nelze doložit stavbu nových hrobek, a mezi nálezy patří téměř výhradně keramika. Z řecko-římské doby pocházejí některé pohřby na pohřebištích 3500 a 9000, výbavou je opět povětšinou pouze keramika. V koptské době jsou zde doloženy pohřby mezi lezy 600 - 900 n.l. Jedná se o mnoho hrobů, roztroušených po celé lokalitě. <ref name=":0" /> |
− | V koptské době jsou zde doloženy pohřby mezi lezy 600 - 900 n.l. Jedná se o mnoho hrobů, roztroušených po celé lokalitě. <ref | ||
=== Reference === | === Reference === | ||
Řádek 46: | Řádek 40: | ||
===Další literatura=== | ===Další literatura=== | ||
− | |||
− | + | Brovarski, E. 1989 : “The Inscribed Material of the First Intermediate Period from Naga-ed-Dêr.” Ph.D. dissertation, University of Chicago. | |
+ | |||
+ | Mace, A.C. 1909 : "The Early Dynastic Cemeteries of Naga-ed-Dêr 2", Leipzig. | ||
+ | |||
+ | Reisner, G.A. 1908 : "The Early Dynastic Cemeteries of Naga-ed-Dêr 1", Leipzig. | ||
+ | —— 1932: "A Provincial Cemetery of the Pyramid Age: Naga-ed-Dêr 3", Oxford. | ||
− | [[Kategorie: | + | [[Kategorie:Lokality (Egypt)]] |
Aktuální verze z 21. 1. 2015, 16:42
Naga ed-Deir, místo v egyptšině nazývané Tjeni a v řečtině Thinis nebo This se nachází v Horním Egyptě poblíž Abydu, mezi pískovcovými útesy poblíž koptského kláštera.
Výzkum
Na lokalitě pracoval nejprve mezi lety 1901 a 1904 tým vedený G. A. Reisnerem, a to pod záštitou Universitry of California. Na počátku 20. století zde také pracovaly expedice z Harvardu a Bostonu.
Osídlení a význam lokality
Predynastická doba
Naga ed-Deir je lokalitou osídlenou od počátku egyptských dějin až do řecko-římského období. Nejstarší oblastí je pohřebiště N 7000, datované do obodbí Nakkády I a II. Nachází se zde pohřby skrčenců s hlavou k jihu a obličejem k západu, mrtví bývají často zabaleni v textiliích nebo rohožích. Takovýchto organických materiálů je na lokalitě dochováno relativně velké množství. Jako výbava sloužila keramika, kamenné nádoby, palety, a také měděné, kostěné a kamenné nástroje. Byla zde nalezena i jedna cylindrická pečeť, pocházející z Mezopotámie, jedná se ale o ojedinelý artefakt, dokládající zřejmě sporé kontakty s Předním Východem, vedené pravděpodobně nepřímo. [1] Na této lokalitě se nachází ještě jedno mladší pohřebiště z tohoto období, datované do [[Nakkáda III | Nakkády III]. Toto pohřebiště je menší a chudší, důvodem může být jak to, že se hlavní aktivity přesunuly jinam, tak také skutečnost, že pohřbů z Nakkády III je relativně málo a většina mohla být zničena.
Raně dynastická doba
Aktivity z raně dynastické doby se koncentrují v oblasti, označované jako N1500, nacházející se asi 300m jihozápadně od predynastického pohřebiště N 7000. Z této doby pocházejí nikované mastaby, které mívají schodiště. Nachází se v nich buď dřevěná konstrukce, nebo 1-5 místností ze sušených cihel, přičemž tělo zemřelého je uloženo vždy v největší z nich. Pohřbení jedinci jsou stále ve skrčené poloze, s hlavou směřující k jihu a tvář k západu. Objevují se hliněné i dřevěné rakve, jako výbava opět slouží keramika, relativně velký počet kamenných nádob (v nejbohatších hrobkách jich bylo nalezeno kolem 40), a také také pečetě s hieroglyfy. Významný je hrob, označený N 1532, kde byl kromě kamenných nástrojů a pazourkových nožů nalezen tepaný zlatý náhrdelník s včelou, býkem a gazelou a emblémem bohytě Neit - jedná se o jeden z nejstarších zlatých šperků z Egypta. Do tohoto období se datují také pohřebiště, označovaná čísly 300, 500 a 3500.[2]
Stará říše
Nejvýznamnější pohřebiště ze Staré říše jsou označována čísly 100 a 400 (dále jsou to například pohřebiště 1000, 1500, 2000) . V tomto období můžeme v Naga ed-Deir rozlišit několik typů hrobek. Jde buď o jednoduché, někdy nikované mastaby, které mohou, ale nemusejí mít šachtu. Dále jsou do tohoto období datovány hrobky vytesané do skály, někdy se ve skalní stěně nachází pouze pohřební komora, jindy ovšem i kaple, která je výjimečně zdobená. Do podzemí hrobek opět vedou šachty. Pohřby nejchudší vrstvy obyvatelstva tvoří prosté jámy. V obodbí 4.dynastie lze vysledovat změnu polohy těl zemřelých, kdy jsou postupně ukládáni v natažené pozici namísto skrčené, a jejich hlava směřuje k severu a nikoli k jihu. Na konci Staré říše mizí hliněné rakve a převažují dřevěné, na kterých se někdy objevují texty. Relativně častým nálezem z tohoto období jsou podhlavničky a zrcadla, ve skalních hrobkách se dochovaly i sochy, ať už z kamene či dřeva, a také části oděvu nebo papyry. Běžným nálezem je opět keramika, bylo zde nalazeno např. i několik médúmských misek.
První přechodné období
V této době pokračují aktivity na dřívějších pohřebištích, přidává se ale i několi nových (např. pohřebiště 3200, 3500). Jsou stavěny mastaby i skalní hrobky, přičemž hrobky ve skalách jsou často zdobeny malbami, jejichž motivy jsou stále scény typické pro Starou říši. Častým jevem je znovužívání starších hrobek i artefaktů. V chudších hrobech se nacházejí rakve z organických materiálů. Do Prvního přechodného období jsou také datovány malované vápencové stély, vyvedené jak v nízkém, tak hlubokém reliéfu. Výjimečně se objevovaly už v době 6.dynastie, ale teprve v této době se stávají bežnými, bylo jich zde nalezeno přes stovku. Tyto stély se nacházejí v kaplích skalních hrobek nebo v nikách na západní straně mastab. Dalším nálezem z tohoto obodbí jsou dřevěné malované rakve se jménem a tituly zemřelého. Mrtví jsou otočeni hlavou k severu a někdy bývají zabaleni v plátně. Objevují se i malované kartonážové masky, běžná je keramika, a výjimečnějším nálezem jsou papyry, kamenné nádoby, pečeti ve formě skarabů nebo sošky ze slonoviny nebo dřevěné modely, které jsou pro tuto dobu typické, stejně tak jako luky a další zbraně. [2]
Střední říše
Charakter lokality v této době je velmi podobný období předchozímu. Častým nálezem v hrobkách jsou opět podhlavničky a kartonážové masky, zajímavými artefakty jsou slonovinová spona ze zobrazením trpaslíka z hrobky N 463 a rákosová flétna z hrobu N408/410. Objevují se nové tvary keramiky, vyráběné na hrnčířském kruhu, a typické malé nádoby z anhydritu (tzv. „modrý mramor“). V bohatších hrobech se objevují také šperky z hematitu nebo ametystu.[2] Velmi významným nálezem jsou dokument z hrobky N 408, jedná se o tzv. papyrus Reisner I, pocházející z doby faraona Senusreta I.Objevují se na něm projekty budov a loděnic na této lokalitě. [3]
Druhé přechodné období - Nová říše
Během těchto dvou období egyptských dějin se aktivity v Naga ed-Deir koncentrují kolem starších pohřebišť (pohřebiště 500-900, 1500, 3500...). Hrobky jsou z velké většiny vytesané do skal. V Nové říši se objevuje keramika, vyráběná na kruhu, typická jsou modře malované nádoby z 18.dynastie. Dalšími nálezy jsou šperky, herní desky, nábytek a také různé importované předměty. Byla zde objevena také dřevěné paleta, na které je napsaný titul „představený/starosta(?) Tjeni Nebiry", spolu s kartuší Thutmose III. (hrob 10 001).
Třetí přechodné období - Koptská doba
V tomto období jsou zde doloženy aktivity pouze ojediněle. Skoro vůbec nelze doložit stavbu nových hrobek, a mezi nálezy patří téměř výhradně keramika. Z řecko-římské doby pocházejí některé pohřby na pohřebištích 3500 a 9000, výbavou je opět povětšinou pouze keramika. V koptské době jsou zde doloženy pohřby mezi lezy 600 - 900 n.l. Jedná se o mnoho hrobů, roztroušených po celé lokalitě. [2]
Reference
- ↑ Lylthgoe, A. M. 1965 :"The Predynastic cemetery N 7000: Naga-ed-Der", Berkeley: University of California Press.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Bard, Kathryn A. (ed.) 1999 : "Encyclopedia of the Archaeology of Ancient Egypt", Routledge, London.
- ↑ Simpson, W.K. 1963 : "The Records of a Building Project in the Reign of Sesostris I: Papyrus Reisner I", Boston.
Další literatura
Brovarski, E. 1989 : “The Inscribed Material of the First Intermediate Period from Naga-ed-Dêr.” Ph.D. dissertation, University of Chicago.
Mace, A.C. 1909 : "The Early Dynastic Cemeteries of Naga-ed-Dêr 2", Leipzig.
Reisner, G.A. 1908 : "The Early Dynastic Cemeteries of Naga-ed-Dêr 1", Leipzig. —— 1932: "A Provincial Cemetery of the Pyramid Age: Naga-ed-Dêr 3", Oxford.