Mezinárodní desetinné třídění: Porovnání verzí
Značky: editace z Vizuálního editoru, možná chyba ve Vizuálním editoru |
|||
(Není zobrazeno 21 mezilehlých verzí od 5 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
− | '''Mezinárodní desetinné třídění''' (česká zkratka MDT, anglická zkratka je UDC = The '''U'''niversal '''D'''ecimal '''C'''lassification) je univerzální, | + | '''Mezinárodní desetinné třídění''' (česká zkratka MDT, anglická zkratka je UDC = The '''U'''niversal '''D'''ecimal '''C'''lassification) je univerzální klasifikační systém sloužící k indexování a vyhledávání věcných informací o dokumentech nebo jejich částech. Výhodami tohoto systému jsou jeho univerzálnost a flexibilita. Patří mezi mezinárodně nejrozšířenější klasifikační systémy.<ref name ="Balíková">BALÍKOVÁ, Marie. Problematika věcného pořádání informací a jejich zpřístupnění. ''Národní knihovna'', 2001, roč. 12, č. 3 s. 175-1186. [cit. 2016-02-02]. ISSN 1214-0678. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR0103/0103175.html</ref><br /> |
− | MDT je selekční jazyk | + | == Charakteristika == |
+ | MDT je prekoordinovaný [[selekční jazyk]] (tj. má předem vytvořené kategorie, do kterých je možné dokument zařadit při použití jistých kritérií) používá numerickou (tj. číselnou) notaci hierarchického charakteru.<ref name = wikiknihovna>BRÁZDOVÁ, Miroslava. MDT. WikiKnihovna [online]. 23.12.2012 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://wiki.knihovna.cz/index.php?title=MDT#cite_note-H.C3.81NDLOV.C3.81-3</ref><br /> | ||
− | MDT patří mezi nejrozšířenější klasifikační | + | MDT patří mezi nejrozšířenější univerzální klasifikační systémy. Dalšími hojně využívanými systémy jsou [[Melville Dewey a jeho přínos knihovnictví#Deweyho desetinné třídění|Deweyho desetinné třídění]] (Dewey Decimal Classification, DDC; v češtině se používá zkratka DDT) a [[Třídění Kongresové knihovny]] (Library of Congress Classification, LCC).<ref>BALÍKOVÁ, Marie. univerzální klasifikační systém. In: ''KTD: Česká terminologická databáze knihovnictví a informační vědy (TDKIV)'' [online]. Praha : Národní knihovna ČR, 2003- [cit. 2016-02-02]. Dostupné z: http://aleph.nkp.cz/F/?func=direct&doc_number=000001656&local_base=KTD</ref> Tento způsob klasifikace u nás používá Národní technická knihovna.<br /> |
− | + | O MDT se v současnosti na mezinárodní úrovni stará Konsorcium pro MDT (UDC Consortium) sídlící v Haagu, které pravidelně provádí jeho aktualizaci. Národní knihovna ČR získala v roce 1994 licenci na zpřístupnění MDT v ČR, podle které má právo na překlad MDT do češtiny a jeho publikaci. MDT bylo mezi lety 1997 a 2003 vydáváno v elektronické podobě na CD-ROM.<ref> PLECHŠMÍDOVÁ, Marie. MDT v ČR. Národní knihovna, 1999, roč. 10, č. 3 s. 153-154. [cit. 1. 2. 2016]. ISSN 0862-7487. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR9903/9903153.html</ref>Od roku 2003 je přístupná on-line verze<ref> MDT: Mezinárodní desetinné třídění. [cit. 1. 2. 2016]. Dostupné z: http://www.aipberoun.cz/?q=node/21</ref>.<br /> | |
Třídění může být použito nejen na textové dokumenty, ale i na jiná média jako jsou filmy, videa, zvukové nahrávky, ilustrace, mapy, ale také na muzejní objekty.<br /> | Třídění může být použito nejen na textové dokumenty, ale i na jiná média jako jsou filmy, videa, zvukové nahrávky, ilustrace, mapy, ale také na muzejní objekty.<br /> | ||
== Historie == | == Historie == | ||
− | Počátky MDT lze najít na konci 19. století. U zrodu tohoto klasifikačního jazyka stáli dva belgičtí právníci – Paul Otlet a Henri La Fontaine. Ti roku 1895 založili Mezinárodní bibliografický ústav sídlící v Bruselu, aby bylo možné bibliograficky zpracovat veškerou tiskovou produkci ve světě. Ke splnění tohoto | + | [[File: Manuel du Répertoire Bibliographique Universel.jpg |thumb|right| První vydání MDT]] |
+ | Počátky MDT lze najít na konci 19. století. U zrodu tohoto klasifikačního jazyka stáli dva belgičtí právníci – [[Paul Otlet]] a [[Henri La Fontaine]]. Ti roku 1895 založili Mezinárodní bibliografický ústav sídlící v Bruselu, aby bylo možné bibliograficky zpracovat veškerou tiskovou produkci ve světě. Ke splnění tohoto cíle potřebovali univerzální klasifikační systém ke zpracování a následnému třídění informací. Jako insiprace jim posloužilo Deweyho desetinné třídění, u jehož zrodu stál americký knihovník [[Melville Dewey a jeho přínos knihovnictví|Melville Dewey]].<ref name=hand>HÁNDLOVÁ, Olga. Dějiny a vývoj MDT. KIVI: Knihovnictví a Informační vědy Informuje [online]. 2004 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://www.phil.muni.cz/kivi/clanky.php?cl=25</ref><br /> | ||
− | První vydání tabulek vyšlo roku 1905, kdy je taky datován oficiální vznik tohoto klasifikačního jazyka. První vydání bylo nejdříve zveřejněno ve Francii, později pak v Německu, Anglii, Japonsku, Rusku, Španělsku a v dalších mnoha zemích. Druhé vydání tabulek vyšlo v letech | + | První vydání tabulek MDT vyšlo roku 1905, kdy je taky datován oficiální vznik tohoto klasifikačního jazyka. První vydání bylo nejdříve zveřejněno ve Francii, později pak v Německu, Anglii, Japonsku, Rusku, Španělsku a v dalších mnoha zemích. Druhé vydání tabulek vyšlo v letech 1927–1933.<br /> |
− | + | MDT se rozšířilo do celého světa. Je přeloženo do 23 různých jazyků. Anglická verze je používaná na Britských ostrovech, v Kanadě, Austrálii, na Novém Zélandu, v Indii i v zemích severní Afriky. Nejvíce je MDT používání v Evropě, také v Japonsku, v Rusku, v Brazílii a v ostatních zemích Jižní Ameriky. V USA si stále svou pozici drží DDT, ale některé knihovny již na MDT přešly.<ref name=hand/><br /> | |
− | |||
− | MDT se rozšířilo do celého světa. Je přeloženo do 23 různých jazyků. Anglická verze je používaná na Britských ostrovech, v Kanadě, Austrálii, na Novém Zélandu, v Indii i v zemích severní Afriky. Nejvíce je MDT používání v Evropě, také v Japonsku, v Rusku, v Brazílii a v ostatních zemích Jižní Ameriky. V USA si stále svou pozici drží DDT, ale některé knihovny již na MDT přešly. | ||
== Základní třídy == | == Základní třídy == | ||
+ | [[File:La Classification Décimale Universelle.jpg|thumb|right| Schéma MDT]] | ||
{| class="wikitable" | {| class="wikitable" | ||
|- | |- | ||
Řádek 39: | Řádek 40: | ||
| 8 || Jazyky. Jazykověda. Literatura. | | 8 || Jazyky. Jazykověda. Literatura. | ||
|- | |- | ||
− | | 9 || Zeměpis. Životopisy. Dějiny. | + | | 9 || Zeměpis. Životopisy. Dějiny.<ref name=hand/> |
|- | |- | ||
|} | |} | ||
− | Třída č. 4 | + | Třída č. 4 původně obsahovala jazyky a jazykovědu. Tyto obory byly později přesunuty do třídy č. 8.<ref name=Poljakova>POLJAKOVÁ, Anežka. 2006. ''Vývoj využití desetinného třídění v českém prostředí''. Praha, 56 s. Bakalářská práce. Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, Ústav informačních studií a knihovnictví. Vedoucí práce Peter PÁLKA.</ref><br /> |
+ | |||
+ | == Výhody a nevýhody MDT == | ||
+ | Hlavními výhodami MDT jsou jeho univerzálnost a flexibilita.<br /> | ||
+ | |||
+ | Univerzálnost je dána hned několika aspekty:<br /> | ||
+ | |||
+ | * Schopnost třídit vešekeré informace podle jednotlivých vědních oborů a jejich pořádání do tříd, podtříd, oddílů atd. | ||
+ | * Možnost volby úplné, střední nebo zkrácené verze notace. | ||
+ | * Mezinárodní srozumitelnost způsobená použitím arabských číslic vyjadřujících obsah, které se převádí mezi jednotlivými jazyky snadněji než notace obsahující písmena. | ||
+ | * Využití pomocných znaků. | ||
+ | * Rozšíření v mnoha zemích, především v Evropě, Latinské Americe a částečně v Africe. | ||
+ | |||
+ | Flexibilita je dána strukturou notací. Notace jsou složené z relativně nezávislých celků, které je možné zapisovat do jednotlivých polí knihovnického systému. Výběr a pořadí těchto celků záleží ve velké míře na rozhodnutí každé katalogizační agentury.<br /> | ||
+ | |||
+ | Číselná notace, která napomáhá mezinárodní srozumitenosti MDT, představuje i nevýhodu. Systém není tolik uživatelsky přívětivý jako klasifikace vycházející z přirozených jazyků. Další nevýhodou může být volnost hierarchické struktury, která je výhodou pro jednotlivé instituce, ale vzniklá nejednotnost představuje překážku v meziinstitucionální a mezinárodní spolupráci.<ref name ="Balíková"/> | ||
== Rozdíly mezi MDT a DDT == | == Rozdíly mezi MDT a DDT == | ||
− | + | MDT bylo vytvořeno na základě DDT, které Otlet s La Fontainem přizpůsobili evropskému prostředí. MDT má třídy 0–9, ale 4. třída je vynechána pro případnou novou problematiku, počítá tedy s vývojem v budoucnosti. DDT má obsazených všech deset tříd (0–9). Výhodou MDT je velké množství pomocných znaků a spojovacích symbolů sloužících k vytváření komplexních znaků. Dalším rozdílem je, že DDT má znaky trojmístné a v případě potřeby se do notací dodávají nuly. MDT má znaky jednomístné.<ref>MACHÁČKOVÁ, Tereza. Možnosti uspořádání fondu v Národní technické knihovně ČR. ''Ikaros'' [online]. 2006, ročník 10, číslo 1 [cit. 2016-02-03]. urn:nbn:cz:ik-12000. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/12000</ref> | |
+ | |||
+ | == Odkazy == | ||
+ | |||
+ | === Reference === | ||
+ | <references/> | ||
+ | |||
+ | === Použitá literatura === | ||
+ | * BALÍKOVÁ, Marie. Problematika věcného pořádání informací a jejich zpřístupnění. ''Národní knihovna'', 2001, roč. 12, č. 3 s. 175-1186. [cit. 2016-02-02]. ISSN 1214-0678. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR0103/0103175.html | ||
+ | * BRÁZDOVÁ, Miroslava. MDT. WikiKnihovna [online]. 23.12.2012 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://wiki.knihovna.cz/index.php?title=MDT#cite_note-H.C3.81NDLOV.C3.81-3 | ||
+ | * HÁNDLOVÁ, Olga. Dějiny a vývoj MDT. KIVI: Knihovnictví a Informační vědy Informuje [online]. 2004 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://www.phil.muni.cz/kivi/clanky.php?cl=25 | ||
+ | * MACHÁČKOVÁ, Tereza. Možnosti uspořádání fondu v Národní technické knihovně ČR. ''Ikaros'' [online]. 2006, ročník 10, číslo 1 [cit. 2016-02-03]. urn:nbn:cz:ik-12000. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/12000 | ||
+ | * PLECHŠMÍDOVÁ, Marie. MDT v ČR. Národní knihovna, 1999, roč. 10, č. 3 s. 153-154. [cit. 1. 2. 2016]. ISSN 0862-7487. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR9903/9903153.html | ||
+ | * POLJAKOVÁ, Anežka. 2006. ''Vývoj využití desetinného třídění v českém prostředí''. Praha, 56 s. Bakalářská práce. Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, Ústav informačních studií a knihovnictví. Vedoucí práce Peter PÁLKA. | ||
− | + | === Externí odkazy === | |
+ | * [http://www2.nkp.cz/mdt/index.htm Tabulky MDT v elektronické podobě] | ||
− | + | === Související články === | |
+ | *[[Paul Otlet]] | ||
+ | *[[Henri La Fontaine]] | ||
+ | *[[Selekční jazyky]] | ||
+ | *[[Veřejné knihovny]] | ||
+ | *[[Melville Dewey a jeho přínos knihovnictví#Deweyho desetinné třídění|Deweyho desetinné třídění]] | ||
+ | *[[Třídění Kongresové knihovny]] | ||
− | == | + | === Klíčová slova === |
− | + | Mezinárodní desetinné třídění, Deweyho desetinné třídění, knihovnické klasifikace, systematické selekční jazyky, Paul Otlet, Henri La Fontaine | |
− | |||
− | |||
− | |||
− | |||
[[Kategorie:Informační studia a knihovnictví]] | [[Kategorie:Informační studia a knihovnictví]] | ||
+ | [[Kategorie:Zpracování informací a informační servis]] | ||
+ | [[Kategorie:Teoretické a obecné aspekty knihovnictví a informací]] | ||
+ | [[Kategorie:Články k ověření učitelem Drobíková]] |
Aktuální verze z 7. 4. 2017, 10:28
Mezinárodní desetinné třídění (česká zkratka MDT, anglická zkratka je UDC = The Universal Decimal Classification) je univerzální klasifikační systém sloužící k indexování a vyhledávání věcných informací o dokumentech nebo jejich částech. Výhodami tohoto systému jsou jeho univerzálnost a flexibilita. Patří mezi mezinárodně nejrozšířenější klasifikační systémy.[1]
Obsah
Charakteristika
MDT je prekoordinovaný selekční jazyk (tj. má předem vytvořené kategorie, do kterých je možné dokument zařadit při použití jistých kritérií) používá numerickou (tj. číselnou) notaci hierarchického charakteru.[2]
MDT patří mezi nejrozšířenější univerzální klasifikační systémy. Dalšími hojně využívanými systémy jsou Deweyho desetinné třídění (Dewey Decimal Classification, DDC; v češtině se používá zkratka DDT) a Třídění Kongresové knihovny (Library of Congress Classification, LCC).[3] Tento způsob klasifikace u nás používá Národní technická knihovna.
O MDT se v současnosti na mezinárodní úrovni stará Konsorcium pro MDT (UDC Consortium) sídlící v Haagu, které pravidelně provádí jeho aktualizaci. Národní knihovna ČR získala v roce 1994 licenci na zpřístupnění MDT v ČR, podle které má právo na překlad MDT do češtiny a jeho publikaci. MDT bylo mezi lety 1997 a 2003 vydáváno v elektronické podobě na CD-ROM.[4]Od roku 2003 je přístupná on-line verze[5].
Třídění může být použito nejen na textové dokumenty, ale i na jiná média jako jsou filmy, videa, zvukové nahrávky, ilustrace, mapy, ale také na muzejní objekty.
Historie
Počátky MDT lze najít na konci 19. století. U zrodu tohoto klasifikačního jazyka stáli dva belgičtí právníci – Paul Otlet a Henri La Fontaine. Ti roku 1895 založili Mezinárodní bibliografický ústav sídlící v Bruselu, aby bylo možné bibliograficky zpracovat veškerou tiskovou produkci ve světě. Ke splnění tohoto cíle potřebovali univerzální klasifikační systém ke zpracování a následnému třídění informací. Jako insiprace jim posloužilo Deweyho desetinné třídění, u jehož zrodu stál americký knihovník Melville Dewey.[6]
První vydání tabulek MDT vyšlo roku 1905, kdy je taky datován oficiální vznik tohoto klasifikačního jazyka. První vydání bylo nejdříve zveřejněno ve Francii, později pak v Německu, Anglii, Japonsku, Rusku, Španělsku a v dalších mnoha zemích. Druhé vydání tabulek vyšlo v letech 1927–1933.
MDT se rozšířilo do celého světa. Je přeloženo do 23 různých jazyků. Anglická verze je používaná na Britských ostrovech, v Kanadě, Austrálii, na Novém Zélandu, v Indii i v zemích severní Afriky. Nejvíce je MDT používání v Evropě, také v Japonsku, v Rusku, v Brazílii a v ostatních zemích Jižní Ameriky. V USA si stále svou pozici drží DDT, ale některé knihovny již na MDT přešly.[6]
Základní třídy
0 | Všeobecnosti |
1 | Filosofie |
2 | Náboženství |
3 | Společenské vědy |
4 | Neobsazená |
5 | Matematika. Přírodní vědy. |
6 | Užité vědy. Lékařství. Technika. |
7 | Umění. Sport. Hry. |
8 | Jazyky. Jazykověda. Literatura. |
9 | Zeměpis. Životopisy. Dějiny.[6] |
Třída č. 4 původně obsahovala jazyky a jazykovědu. Tyto obory byly později přesunuty do třídy č. 8.[7]
Výhody a nevýhody MDT
Hlavními výhodami MDT jsou jeho univerzálnost a flexibilita.
Univerzálnost je dána hned několika aspekty:
- Schopnost třídit vešekeré informace podle jednotlivých vědních oborů a jejich pořádání do tříd, podtříd, oddílů atd.
- Možnost volby úplné, střední nebo zkrácené verze notace.
- Mezinárodní srozumitelnost způsobená použitím arabských číslic vyjadřujících obsah, které se převádí mezi jednotlivými jazyky snadněji než notace obsahující písmena.
- Využití pomocných znaků.
- Rozšíření v mnoha zemích, především v Evropě, Latinské Americe a částečně v Africe.
Flexibilita je dána strukturou notací. Notace jsou složené z relativně nezávislých celků, které je možné zapisovat do jednotlivých polí knihovnického systému. Výběr a pořadí těchto celků záleží ve velké míře na rozhodnutí každé katalogizační agentury.
Číselná notace, která napomáhá mezinárodní srozumitenosti MDT, představuje i nevýhodu. Systém není tolik uživatelsky přívětivý jako klasifikace vycházející z přirozených jazyků. Další nevýhodou může být volnost hierarchické struktury, která je výhodou pro jednotlivé instituce, ale vzniklá nejednotnost představuje překážku v meziinstitucionální a mezinárodní spolupráci.[1]
Rozdíly mezi MDT a DDT
MDT bylo vytvořeno na základě DDT, které Otlet s La Fontainem přizpůsobili evropskému prostředí. MDT má třídy 0–9, ale 4. třída je vynechána pro případnou novou problematiku, počítá tedy s vývojem v budoucnosti. DDT má obsazených všech deset tříd (0–9). Výhodou MDT je velké množství pomocných znaků a spojovacích symbolů sloužících k vytváření komplexních znaků. Dalším rozdílem je, že DDT má znaky trojmístné a v případě potřeby se do notací dodávají nuly. MDT má znaky jednomístné.[8]
Odkazy
Reference
- ↑ 1,0 1,1 BALÍKOVÁ, Marie. Problematika věcného pořádání informací a jejich zpřístupnění. Národní knihovna, 2001, roč. 12, č. 3 s. 175-1186. [cit. 2016-02-02]. ISSN 1214-0678. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR0103/0103175.html
- ↑ BRÁZDOVÁ, Miroslava. MDT. WikiKnihovna [online]. 23.12.2012 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://wiki.knihovna.cz/index.php?title=MDT#cite_note-H.C3.81NDLOV.C3.81-3
- ↑ BALÍKOVÁ, Marie. univerzální klasifikační systém. In: KTD: Česká terminologická databáze knihovnictví a informační vědy (TDKIV) [online]. Praha : Národní knihovna ČR, 2003- [cit. 2016-02-02]. Dostupné z: http://aleph.nkp.cz/F/?func=direct&doc_number=000001656&local_base=KTD
- ↑ PLECHŠMÍDOVÁ, Marie. MDT v ČR. Národní knihovna, 1999, roč. 10, č. 3 s. 153-154. [cit. 1. 2. 2016]. ISSN 0862-7487. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR9903/9903153.html
- ↑ MDT: Mezinárodní desetinné třídění. [cit. 1. 2. 2016]. Dostupné z: http://www.aipberoun.cz/?q=node/21
- ↑ 6,0 6,1 6,2 HÁNDLOVÁ, Olga. Dějiny a vývoj MDT. KIVI: Knihovnictví a Informační vědy Informuje [online]. 2004 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://www.phil.muni.cz/kivi/clanky.php?cl=25
- ↑ POLJAKOVÁ, Anežka. 2006. Vývoj využití desetinného třídění v českém prostředí. Praha, 56 s. Bakalářská práce. Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, Ústav informačních studií a knihovnictví. Vedoucí práce Peter PÁLKA.
- ↑ MACHÁČKOVÁ, Tereza. Možnosti uspořádání fondu v Národní technické knihovně ČR. Ikaros [online]. 2006, ročník 10, číslo 1 [cit. 2016-02-03]. urn:nbn:cz:ik-12000. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/12000
Použitá literatura
- BALÍKOVÁ, Marie. Problematika věcného pořádání informací a jejich zpřístupnění. Národní knihovna, 2001, roč. 12, č. 3 s. 175-1186. [cit. 2016-02-02]. ISSN 1214-0678. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR0103/0103175.html
- BRÁZDOVÁ, Miroslava. MDT. WikiKnihovna [online]. 23.12.2012 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://wiki.knihovna.cz/index.php?title=MDT#cite_note-H.C3.81NDLOV.C3.81-3
- HÁNDLOVÁ, Olga. Dějiny a vývoj MDT. KIVI: Knihovnictví a Informační vědy Informuje [online]. 2004 [cit. 2014-12-21]. Dostupné z: http://www.phil.muni.cz/kivi/clanky.php?cl=25
- MACHÁČKOVÁ, Tereza. Možnosti uspořádání fondu v Národní technické knihovně ČR. Ikaros [online]. 2006, ročník 10, číslo 1 [cit. 2016-02-03]. urn:nbn:cz:ik-12000. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/12000
- PLECHŠMÍDOVÁ, Marie. MDT v ČR. Národní knihovna, 1999, roč. 10, č. 3 s. 153-154. [cit. 1. 2. 2016]. ISSN 0862-7487. Dostupné z: http://full.nkp.cz/nkkr/NKKR9903/9903153.html
- POLJAKOVÁ, Anežka. 2006. Vývoj využití desetinného třídění v českém prostředí. Praha, 56 s. Bakalářská práce. Univerzita Karlova v Praze, Filozofická fakulta, Ústav informačních studií a knihovnictví. Vedoucí práce Peter PÁLKA.
Externí odkazy
Související články
- Paul Otlet
- Henri La Fontaine
- Selekční jazyky
- Veřejné knihovny
- Deweyho desetinné třídění
- Třídění Kongresové knihovny
Klíčová slova
Mezinárodní desetinné třídění, Deweyho desetinné třídění, knihovnické klasifikace, systematické selekční jazyky, Paul Otlet, Henri La Fontaine