Koncept informační gramotnosti: vývoj pojmu, společenský kontext a výrazné domácí i zahraniční aktivity: Porovnání verzí
Řádek 44: | Řádek 44: | ||
'''Round Table on User Education''' - ustaven na konferenci v Havaně v roce 1994. Představuje otevřené fórum, které umožňuje knihovníkům sdílet své zkušenosti v oblasti šíření IG a informační výchovy všech skupin uživatelů. | '''Round Table on User Education''' - ustaven na konferenci v Havaně v roce 1994. Představuje otevřené fórum, které umožňuje knihovníkům sdílet své zkušenosti v oblasti šíření IG a informační výchovy všech skupin uživatelů. | ||
− | ====Educational Resources and Information Center (ERIC)==== | + | ==== [[ERIC|Educational Resources and Information Center (ERIC)]]==== |
Sbírka informačních zdrojů z oblasti vzdělávání je vytvářena na Syracuse University ve Spojených státech a obsahuje i dokumenty z celého světa, které jsou věnované přímo problematice IG. | Sbírka informačních zdrojů z oblasti vzdělávání je vytvářena na Syracuse University ve Spojených státech a obsahuje i dokumenty z celého světa, které jsou věnované přímo problematice IG. | ||
Verze z 3. 11. 2020, 21:52
![]() |
Na této stránce se právě pracuje. Prosím needitujte tuto stránku, dokud na ní zůstává tato šablona. Předejdete tak editačnímu konfliktu. Jestliže uběhla od poslední editace doba alespoň dvou dnů, neváhejte tuto šablonu odstranit. | ![]() |
Historie
Vývoj pojmu informační gramotnost stále probíhá. Nikdy neexistovala jedna všemi uznávaná definice. Tento termín byl poprvé použit v sedmdesátých letech 20. století, jeho význam se ale od té doby proměnil.
Mezi nejpoužívanější definici je je považována defince od ALA. Definice byla zveřejněná roku 1989 ve zprávě Komise pro informační gramotnost a konkretné se jedná o to, že: "K dosažení informační gramotnosti musí být jedinec schopen rozeznat, kdy potřebuje informace, a dále je vyhledat, vyhodnotit a efektivně využít. Informačně gramotní lidé se naučili, jak se učit. Vědí, jak se učit, protože vědí, jak jsou znalosti pořádány, jak je možné informace vyhledat a využít je tak, aby se z nich další mohli učit. Jsou to lidé připravení pro celoživotní vzdělávání, protože mohou vždy najít informace potřebné k určitému rozhodnutí či k vyřešení daného úkolu."
- Poprvé tento termín použil Paul Zurkowski v roce 1974.
- Během sedmdesátých let se objevilo několik dalších definic, které se všechny shodovaly na tom, že informace jsou pro společnost nezbytné, a že je třeba stále více znalostí a dovedností k zacházení s nimi.
- vliv na tento pojem má rozvoj IT a počítačová gramotnost
- V r. 1986 William Demo rozvinul definici, kterou o rok dříve vyslovil Martin Tessmer: "Informační gramotnost je schopnost efektivně vyhledávat a hodnotit informace vztahující se k určité potřebě."
- V r. 1987 se v USA konalo sympozium "Libraries and the Search for Academic Excellence". Ze závěrů jednání vyplynulo, že knihovny by se měly plně zapojit do vzdělávacího procesu a pomoci připravovat studenty pro celoživotní vzdělávání. Základem této přípravy by mělo být právě zvyšování informační gramotnosti.
- r. 1989, kdy byla publikována zpráva Komise pro informační gramotnost ALA
- nový rozměr – spojení se vzděláváním, celoživotním vzdělávání
- dále pak začali vznikat další vládní aktivity, profesní organizace, aktivity škol a knihoven. [1]
Společenský kontext
- termín informační gramotnost se zpopularizoval s rozvojem informačních a komunikačních technologií, které jsou dnes součástí našeho každodenního života
- klade nové nároky na občany
- je základem pro fungování společnosti, ekonomiky a demokracie
- je základním předpokladem pro celoživotní vzdělávání
- vstupuje do našeho každodeního života
- roste jeho význam v oblasti vzdělávání, je potřeba jej z knihoven přesunout do šol a do občanského života
- je to kompetence pro 21. století (komunikační dovednosti, rozhodovací dovednosti, interpersonální dovednosti, dovednosti celoživotního učení)
- Zahrnuje i znalost obecných etických a estetických zásad a základních společenských hodnot
- Informační vzděláváni probíhá v rámci: ZŠ a SŠ, VŠ, Ministerstvo školství, Profesní sdružení, knihovny
- dnes je klíčovou dovedností
- v IG řeší Ministerstvo kultury ČR (zajišťuje různé otázky týkající se příslušné legislativy, evidence knihoven a jejich rozvoj)
Informační gramotnost se rozvíjí s nástupem velkého množství elektronických informačních zdrojů v posledním desetiletí, přestože jeho podstata byla předmětem zájmu knihovníků už desetiletí předtím. Hlavně internet posunul tento vývoj dále. Další takový posun proniká i do reforem vzdělávání. Žáci a studenti by měli v průběhu celého studia procházet procesem vzdělávání v oblasti informačních studií a prací s různými programy. Vysoké školy by měli vybavit studenty schopnostmi kvalifikovaně řešit jejich problémy, měly by je připravit pro současný svět informací, rychlých změn a souvislostí. To v poslední době zahrnuje změnu stylu výuky a metod, které jsou založené na informačních zdrojích. [2]
Informační gramotnost ve knihovnách
Rozvíjení informační gramotnosti v knihovnách je velice důležitá součást vzdělávání. Dnešní knihovny už se nezaměřují pouze na půjčování knih, ale nejen velké, ale i menší knihovny nabízejí vzdělání dětí, studentů, celoživotní vzdělávání dospělých a seniorů. Je potřeba, aby každá z knihoven pomohla dětem zdokonalit se v informační gramotnosti či proškolit je v internetové bezpečnosti. Dále je potřeba zavedení kurzů informačního vzdělávání pro dospělé, zavedení e-learningových kurzů a u seniorů je potřeba je vzdělávat v základní počítačové gramotnosti. Vzdělání by mělo nejčastěji probíhat formou kurzů, přednášek, besed, seminářů, workshopů a e-learningu a nejčastěji se kurzy zaměřují na vyhledávání v knihovním katalogu, práci s počítačem, vyhledávání na internetu a používání online informačních zdrojů a na internetovou bezpečnost. [2]
Výrazné domácí i zahraniční aktivity
Mezinárodní aktivity
- 2003 Information Literacy Meeting of Experts (Praha): jde o odborný seminář
- Aktivity UNESCO/IFLA - udělali logo informační gramotnosti
- ECIL 2013-2018 - Evropská konference o informační gramotnosti, pořádala se i u nás, je jednou za dva roky.
- LILAC - konference v Británii, je určena pro knihovní a informační profesionály, kteří se věnují informačnímu vzdělávání a kteří chtějí zlepšovat a rozšiřovat své dovednosti a znanlosti vztahující se k informační gramotnosti. Zaměřeno na univerzitní knihovny
- Regionální konference a setkání
International Federation of Library Associations (IFLA)
Round Table on User Education - ustaven na konferenci v Havaně v roce 1994. Představuje otevřené fórum, které umožňuje knihovníkům sdílet své zkušenosti v oblasti šíření IG a informační výchovy všech skupin uživatelů.
Educational Resources and Information Center (ERIC)
Sbírka informačních zdrojů z oblasti vzdělávání je vytvářena na Syracuse University ve Spojených státech a obsahuje i dokumenty z celého světa, které jsou věnované přímo problematice IG.
USA
National Forum on Information Literacy - koalice více než padesáti organizací (nejen amerických), která přispívá k šíření informační gramotnosti svými programy a publikacemi
Association of Supervision and Curriculum Development (ASCD)
usiluje o zařazení programů na zvýšení IG do školních osnov na všech úrovních vzdělávacího systému tak, aby odpovídaly věku a schopnostem studentů. [3]
Veřejná politika
- Hlavní aktéři: ministerstva, profesní organizace, knihovny, školy, neziskové organizace
- Situace v ČR (MŠMT, MK, AKVŠ, SKIP, SDRUK, neziskové organizace)
- Politické dokumenty
- Legislativa, doporučení
- Strategie digitálního vzdělávání do roku 2020
- Silný vliv: sociální sítě, fake news, plagiátorství
Koncepce státní informační politiky ve vzdělávání(2000)-také tato koncepce definuje informační gramotnost převážně jako počítačovou a zabývá se především technickými hledisky, schopností pracovat spočítačem apod. Samotnou informační gramotnost pojímá příliš úzce
Státní informační a komunikační politika -e-Česko 2006 -je vládním dokumentemzroku 2006, jehož východiskemse stal Akční plán EU eEurope 2005, který je součástí tzv.Lisabonské strategie voblasti informační společnosti.Dokument se věnuje nejen počítačové gramotnosti, ale zmiňuje také informační kompetence. Jsou zde již zaneseny nové definiční snahy odborné komise IVIG, prosazující zvyšování informační gramotnost. [4]
Profesní sdružení v ČR
- Svaz knihovníků a informačních pracovníků České republiky(založeno v roce 2003 z iniciativy několika příznivců školních knihoven i samostatných školních knihovníků. Cílem je podpora, propagace a zkvalitňování služeb knihoven na základních a středních školách).
- Svaz knihovníků a informačních pracovníků České republiky Asociace knihoven vysokých škol ČR (hlavním cílem je podporovat aktivity vysokoškolských knihoven v oblasti informační výchovy, který přispívá k informační gramotnosti studentů i dalších uživatelů, vytvořit zázemí pro pracovníky knihoven, kteří s informační výchovou začínají, sídel získané zkušenosti atd.)
Zdroje
Reference
- ↑ LANDOVÁ, Hana. Informační gramotnost - náš problém(?). Ikaros [online]. 2002, ročník 6, číslo 8 [cit. 2020-10-29]. urn:nbn:cz:ik-10980. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/10980
- ↑ 2,0 2,1 LAURINOVÁ, Libuše. Informační gramotnost — a jak ji rozvíjet v knihovnách. Medium [online]. 2017 [cit. 2020-11-03]. Dostupné z: https://medium.com/uisk-library-services-today/informa%C4%8Dn%C3%AD-gramotnost-a-jak-ji-rozv%C3%ADjet-v-knihovn%C3%A1ch-5aa3df88452b
- ↑ LANDOVÁ, Hana. Kdo, kde a jak řeší problém informační gramotnosti?. Ikaros [online]. 2002, ročník 6, číslo 9 [cit. 2020-11-03]. urn:nbn:cz:ik-11000. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/11000
- ↑ SVITÁKOVÁ, Jitka.Vliv veřejných knihoven na rozvoj informační gramotnosti žáků základních a středních škol. Plzeň, 2013. Bakalářská práce. Západočeská univerzita v Plzni, Filozofická fakulta, Humanitní studia. Vedoucí bakalářské práce Vedoucí práce: Mgr. Helena Šlesingerová. Dostupné z: https://otik.zcu.cz/bitstream/11025/8832/1/Bakalarska%20prace-%20Svitakova%20Jitka.pdf
Doporučená literatura
- Černý, Michal et al. Informační vzdělávání pro učitele. 1. vydání. Brno: Flow, 2015. 133 stran. ISBN 978-80-88123-07-1.
- Informační gramotnost: sborník příspěvků z konference, konané ... v Moravské zemské knihovně. Brno: Moravská zemská knihovna, 2003-2008. ISSN 2694-7951.
- Pifka, Tomáš. Informační gramotnost. 1. vyd. Olomouc: Univerzita Palackého v Olomouci, 2010. 48 s. ISBN 978-80-244-2622-8.
- Crawford, John C. Information literacy and lifelong learning: policy issues, the workplace, health and public libraries [online]. Philadelphia, PA: Chandos Pub., an imprint of Woodhead Pub., 2014. Chandos information professional series [cit. 2020-10-29]. ISBN 978-1-78063-348-0. Dostupné z: https://ebookcentral.proquest.com/lib/natl-ebooks/detail.action?docID=1574983.
- Information literacy instruction that works: a guide to teaching by discipline and student population [online]. Second edition. Chicago, Illinois: Neal-Schuman, 2013 [cit. 2020-10-29]. ISBN 978-1-55570-874-0. Dostupné z: https://ebookcentral.proquest.com/lib/natl-ebooks/detail.action?docID=1702497.
Související články
Informační gramotnost
Mediální gramotnost
Informační společnost
Klíčová slova
informační gramotnost, informační společnost, aktivity, projekty