Standard veřejných knihovnických a informačních služeb: Porovnání verzí
m |
|||
(Není zobrazeno 18 mezilehlých verzí od jednoho dalšího uživatele.) | |||
Řádek 8: | Řádek 8: | ||
== Obsah a účel standardu == | == Obsah a účel standardu == | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Standard pro veřejné knihovnické a [[informační služby]] stanovuje podmínky pro poskytování knihovnických služeb, které mají ve většině | + | Standard pro veřejné knihovnické a [[informační služby]] stanovuje podmínky pro poskytování knihovnických služeb, které mají ve většině případů formu doporučení. Toto doporučení se týká správného a efektivního chodu knihoven a plnění jejich poslání za účelem uspokojení potřeb všech návštěvníků.<br /> |
− | Dělí se na 13 článků z nichž první dva pojednávají o jeho poslání a předmětu. | + | Dělí se na '''13 článků''', z nichž první dva pojednávají o jeho poslání a předmětu. |
=== 1. článek: Poslání knihovny, cíle a působnost standardu knihovnických služeb === | === 1. článek: Poslání knihovny, cíle a působnost standardu knihovnických služeb === | ||
Řádek 27: | Řádek 27: | ||
:* ''poskytování informačních služeb místním, podnikům, sdružením a zájmovým skupinám'': | :* ''poskytování informačních služeb místním, podnikům, sdružením a zájmovým skupinám'': | ||
:* ''podpora rozvoje informační a [[počítačové gramotnosti]]'' | :* ''podpora rozvoje informační a [[počítačové gramotnosti]]'' | ||
− | :* ''podpora a podíl na všech akcích a programech zabývajících se odstraňováním negramotnosti, resp. – je-li to třeba – podněcování takových aktivit.'' | + | :* ''podpora a podíl na všech akcích a programech zabývajících se odstraňováním negramotnosti, resp. – je-li to třeba – podněcování takových aktivit.''<ref name="standard" /> |
− | Standard dává knihovnám zřizovaným a provozovaným obcemi a kraji možnost srovnání kvality a dostupnosti svých služeb s určitým ideálním stavem a s tím spojenou možnost se tak dále rozvíjet a zkvalitňovat služby poskytované svým [[Uživatel a čtenář v knihovně|uživatelům]]. | + | Standard dává knihovnám, zřizovaným a provozovaným obcemi a kraji, možnost srovnání kvality a dostupnosti svých služeb s určitým ideálním stavem a s tím spojenou možnost se tak dále rozvíjet a zkvalitňovat služby poskytované svým [[Uživatel a čtenář v knihovně|uživatelům]]. |
Dále slouží jako nástroj motivace a jeho kritéria jsou používána při poskytování a využívání finančních prostředků pro podporu a rozvoj knihovnických služeb. | Dále slouží jako nástroj motivace a jeho kritéria jsou používána při poskytování a využívání finančních prostředků pro podporu a rozvoj knihovnických služeb. | ||
<br /> | <br /> | ||
Řádek 36: | Řádek 36: | ||
<br /> | <br /> | ||
Standard vymezuje 10 kategorií s [[Indikátor|indikátory]] (kritérii), za kterých poskytují knihovny služby svým uživatelům. Těchto 10 kategorií je podrobně rozebráno v následujících článcích standardu.<br /> | Standard vymezuje 10 kategorií s [[Indikátor|indikátory]] (kritérii), za kterých poskytují knihovny služby svým uživatelům. Těchto 10 kategorií je podrobně rozebráno v následujících článcích standardu.<br /> | ||
− | Standard mimo jiné stanovuje optimální hodnoty indikátorů v jednotlivých kategoriích. Jejich dosažením jsou garantovány dobré podmínky pro poskytování služeb všem uživatelům knihoven. U každého kritéria uvádí jako indikativní údaj hodnoty, které odpovídají hodnotám celostátního průměru. Indikátory jsou diferencovány podle velikosti obcí a měst, ve | + | Standard mimo jiné stanovuje optimální hodnoty indikátorů v jednotlivých kategoriích. Jejich dosažením jsou garantovány dobré podmínky pro poskytování služeb všem uživatelům knihoven. U každého kritéria uvádí jako indikativní údaj hodnoty, které odpovídají hodnotám celostátního průměru. Indikátory jsou diferencovány podle velikosti obcí a měst, ve kterých knihovna působí. Základním kritériem byl zvolen počet obyvatel v obci. Dále se zde počítá také se spádovými oblastmi a dalšími místními podmínkami. |
<br /> | <br /> | ||
=== 3. článek: Provozní doba knihovny pro veřejnost === | === 3. článek: Provozní doba knihovny pro veřejnost === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Knihovna by měla mít otevírací dobu takovou, aby maximálně vyhovovala těm, kteří žijí, studují a pracují v místě jejího působení. Takový přístup by měl zahrnovat i telefonické | + | Knihovna by měla mít otevírací dobu takovou, aby maximálně vyhovovala těm, kteří žijí, studují a pracují v místě jejího působení. Takový přístup by měl zahrnovat i telefonické spojení a přístup k webovým stránkám knihovny.<br /> |
Provozní doba v dopoledních, odpoledních hodinách a o víkendech se stanovuje podle situace v místě působení knihovny (doprava, frekventovanost aj.). Provozní doba se liší také podle počtu obyvatel dané obce a její optimální hodnota se pohybuje v rozmezí 5 až 50 provozních hodin týdně.<br /> | Provozní doba v dopoledních, odpoledních hodinách a o víkendech se stanovuje podle situace v místě působení knihovny (doprava, frekventovanost aj.). Provozní doba se liší také podle počtu obyvatel dané obce a její optimální hodnota se pohybuje v rozmezí 5 až 50 provozních hodin týdně.<br /> | ||
Pracovní doba knihovníka v obcích do 1 000 obyvatel by měla být přibližně o jednu třetinu delší než provozní doba knihovny. U větších knihoven se pak přihlíží k celkovému rozsahu činnosti knihovny. <ref name="standard" /> | Pracovní doba knihovníka v obcích do 1 000 obyvatel by měla být přibližně o jednu třetinu delší než provozní doba knihovny. U větších knihoven se pak přihlíží k celkovému rozsahu činnosti knihovny. <ref name="standard" /> | ||
Řádek 48: | Řádek 48: | ||
=== 4. článek: Tvorba knihovního fondu a informačních zdrojů === | === 4. článek: Tvorba knihovního fondu a informačních zdrojů === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | [[Knihovní fond]] by měl vyhovovat všem věkovým vrstvám, obsahovat kromě tradičních dokumentů vysoké kvality i všechny odpovídající druhy moderních technologií a médií a odrážet aktuální trendy společnosti. Fondy a služby by neměly být pod komerčním tlakem a z politických, ideologických nebo náboženských důvodů [[Cenzura|cenzurovány]]. | + | [[Knihovní fond]] by měl vyhovovat všem věkovým vrstvám, obsahovat kromě tradičních dokumentů vysoké kvality i všechny odpovídající druhy moderních technologií a médií, a odrážet aktuální trendy společnosti. Fondy a služby by neměly být pod komerčním tlakem a z politických, ideologických nebo náboženských důvodů [[Cenzura|cenzurovány]]. |
− | + | Knihovny v obci s více než 10 000 obyvateli a krajská knihovny plnící funkci základní knihovny by měly systematicky doplňovat do svých fondů zvukové, zvukově obrazové a multimediální dokumenty. Fond by se měl pro svojí aktuálnost a společenský význam soustavně obměňovat. Dále je doporučeno zvyšování částky na nákup knihovního fondu v návaznosti na zjištěnou [[inflace|inflaci]] v uplynulém roce. | |
<br /> | <br /> | ||
=== 5. článek: Umístění knihovny v obci === | === 5. článek: Umístění knihovny v obci === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Umístění knihoven by mělo být situováno do míst, | + | Umístění knihoven by mělo být situováno do míst, která veřejnost maximálně využívá. Je-li to možné, měly by být knihovny poblíž dopravních uzlů, v blízkosti městských a obchodních center a kulturních podniků. Výhodné je, pokud veřejná knihovna sídlí v budově s dalšími dostupnými službami, kterými jsou například ([[Galerie|galerie]], [[Muzeum|muzea]] či sportovní zařízení. |
Dostupnost knihovny by dále neměla přesáhnout 15 minut chůze, jízdy hromadnou dopravou nebo autem. Pokud docházková vzdálenost nevyhovuje doporučenému indikátoru, je vhodné zpřístupnit knihovní služby například pomocí pojízdných knihoven. | Dostupnost knihovny by dále neměla přesáhnout 15 minut chůze, jízdy hromadnou dopravou nebo autem. Pokud docházková vzdálenost nevyhovuje doporučenému indikátoru, je vhodné zpřístupnit knihovní služby například pomocí pojízdných knihoven. | ||
<br /> | <br /> | ||
Řádek 60: | Řádek 60: | ||
=== 6. článek: Plocha knihovny určená pro uživatele === | === 6. článek: Plocha knihovny určená pro uživatele === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Knihovny by měly poskytovat adekvátní prostor pro své uživatele. Ten by měl být | + | Knihovny by měly poskytovat adekvátní prostor pro své uživatele. Ten by měl být rozdělen na prostor pro dospělé, děti, mládež a celé rodiny. |
− | Plocha pro uživatele je chápana jako celková využívaná plocha určená návštěvníkům, a to jak v hlavní budově, tak na pobočkách knihovny. Tyto prostory nezahrnují uzavřená skladiště, schodiště, vstupní prostory nebo sociální zařízení. Při plánování a vedení prostoru knihoven poskytuje odborné vedení technická zpráva | + | Plocha pro uživatele je chápana jako celková využívaná plocha určená návštěvníkům, a to jak v hlavní budově, tak na pobočkách knihovny. Tyto prostory nezahrnují uzavřená skladiště, schodiště, vstupní prostory nebo sociální zařízení. Při plánování a vedení prostoru knihoven poskytuje odborné vedení technická zpráva [[ISO]]. |
<br /> | <br /> | ||
Řádek 72: | Řádek 72: | ||
=== 8. článek: Přístup k internetu a informačním technologiím === | === 8. článek: Přístup k internetu a informačním technologiím === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Neomezený přístup k [[Internet|internetu]] a informačním službám v knihovnách slouží k dosažení svobody a prosperity všech uživatelů. Tyto služby poskytují společnosti příležitost, radu | + | Neomezený přístup k [[Internet|internetu]] a informačním službám v knihovnách slouží k dosažení svobody a prosperity všech uživatelů. Tyto služby poskytují společnosti příležitost, radu či pomoc a umožňují překonávat bariéry vzniklé rozdílností zdrojů, technologií a úrovní vzdělání. Hlavním úkolem těchto služeb je eliminovat rozdíl mezi informačně bohatými a chudými. Knihovna by proto měla umožnit každému přístup k elektronickým, počítačovým a audiovizuální zařízením jako je [[Počítač|PC]] s přístupem k internetu a online katalogům, [[Elektronická čtečka knih|čtečky]], audio a MP3 přehrávače, magnetofony či dataprojektory.<br /> |
− | Pokud má obec k dispozici místo s přístupem k internetu mimo knihovnu, je možné snížit počet veřejně přístupných knihovních stanic připojených k internetu. Knihovna by měla dále nabízet dostatečný počet internetových přípojek pro přenosné počítače. Doporučuje se připojení za pomocí | + | Pokud má obec k dispozici místo s přístupem k internetu mimo knihovnu, je možné snížit počet veřejně přístupných knihovních stanic připojených k internetu. Knihovna by měla dále nabízet dostatečný počet internetových přípojek pro přenosné počítače. Doporučuje se připojení za pomocí lokální bezdrátové sítě ([[WiFi|WiFi]]). Technologie a počítače by se měly obnovovat nejpozději po pěti letech. |
Knihovny v obcích s více než 10 000 obyvateli a krajské knihovny, které plní funkci základní knihovny, by měly být dále vybaveny veškerou technikou pro nevidomé a zrakově postižené. | Knihovny v obcích s více než 10 000 obyvateli a krajské knihovny, které plní funkci základní knihovny, by měly být dále vybaveny veškerou technikou pro nevidomé a zrakově postižené. | ||
<br /> | <br /> | ||
Řádek 79: | Řádek 79: | ||
=== 9. článek: Webová prezentace knihovny === | === 9. článek: Webová prezentace knihovny === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Knihovna by měla dále umožnit přístup ke svému elektronickému fondu a službám všem uživatelům z jejich domova | + | Knihovna by měla dále umožnit přístup ke svému elektronickému fondu a službám všem uživatelům z jejich domova nebo práce, a to po dobu 24 hodin denně, 7 dní v týdnu. K tomu slouží webová prezentace dané knihovny. Ta má dle standardu svou vlastní internetovou doménu, skládající se ze souborů a digitálních dokumentů obsahujících základní informace o knihovně a poskytující služby jako například online elektronický [[Katalogy|katalog]]. |
− | Webová stránka by měla zahrnovat název a adresu knihovny, kontakt, stručný popis dané knihovny, provozní dobu | + | Webová stránka by měla zahrnovat název a adresu knihovny, kontakt, stručný popis dané knihovny, provozní dobu nebo například knihovní řád. V neposlední řadě by měla být zpracována s ohledem na zrakově, sluchově či jinak postižené uživatele. |
<br /> | <br /> | ||
Řádek 89: | Řádek 89: | ||
=== 11. článek: Pracovníci knihovny a jejich vzdělávání === | === 11. článek: Pracovníci knihovny a jejich vzdělávání === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Veřejná knihovna má být efektivně organizována a udržovat si profesionální úroveň. Knihovník by měl sloužit jako aktivní most mezi uživatelem a knihovními fondy. Aby mohl takový člověk nabízet služby na dostatečné úrovni je důležité, aby disponoval odbornou kvalifikaci a vzděláním. <br /> | + | Veřejná knihovna má být efektivně organizována a udržovat si profesionální úroveň. Knihovník by měl sloužit jako aktivní most mezi uživatelem a knihovními fondy. Aby mohl takový člověk nabízet služby na dostatečné úrovni, je důležité, aby disponoval odbornou kvalifikaci a vzděláním. <br /> |
− | Počet zaměstnanců v knihovnách je ovlivněn různými faktory: počtem budov knihovny, jejich velikostí a uspořádáním, počtem oddělení v budovách, úrovní využívání | + | Počet zaměstnanců v knihovnách je ovlivněn různými faktory: počtem budov knihovny, jejich velikostí a uspořádáním, počtem oddělení v budovách, úrovní využívání nebo poskytovanými službami. Počet pracovníků na místní úrovni mohou dále ovlivnit jiné regionální nebo ústřední národní instituce. Důležitým faktorem jsou také finance. [[Benchmarking|Benchmarking]] pak funguje jako měřící nástroj, který srovnává knihovny podobných velikostí a charakteristik.<br /> |
Na 1 pracovníka knihovny spadá minimálně 48 pracovních hodin dalšího odborného vzdělání. V knihovnách s provozní dobou kratší než 10 provozních hodin týdně absolvuje pracovník odborné vzdělání v rozsahu nejméně 8 pracovních hodin ročně. <ref name="standard" /> | Na 1 pracovníka knihovny spadá minimálně 48 pracovních hodin dalšího odborného vzdělání. V knihovnách s provozní dobou kratší než 10 provozních hodin týdně absolvuje pracovník odborné vzdělání v rozsahu nejméně 8 pracovních hodin ročně. <ref name="standard" /> | ||
<br /> | <br /> | ||
Řádek 97: | Řádek 97: | ||
<br /> | <br /> | ||
Veřejné knihovny by měly zajišťovat určitý rozsah potřeb, které uspokojí celou komunitu. Aby knihovna zjistila, jaké potřeby komunita vyhledává, je třeba v pravidelných intervalech (každých 5 let) provádět průzkumy podle standardizovaných dotazníků či anket. Hodnocení knihovnických služeb se týká uživatelů dvou věkových kategorií - nad 15 let a do 15 let.<br /> | Veřejné knihovny by měly zajišťovat určitý rozsah potřeb, které uspokojí celou komunitu. Aby knihovna zjistila, jaké potřeby komunita vyhledává, je třeba v pravidelných intervalech (každých 5 let) provádět průzkumy podle standardizovaných dotazníků či anket. Hodnocení knihovnických služeb se týká uživatelů dvou věkových kategorií - nad 15 let a do 15 let.<br /> | ||
− | Ze statistik vyplývá, že více jak 90% uživatelů starších 15 let hodnotí služby knihoven až jako velmi dobré. Uživatelé do 15 let hodnotí stejné služby o něco hůře | + | Ze statistik vyplývá, že více jak 90% uživatelů starších 15 let hodnotí služby knihoven až jako velmi dobré. Uživatelé do 15 let hodnotí stejné služby o něco hůře - jako dobré. <ref name="standard" /> |
<br /> | <br /> | ||
=== 13. článek: Vyhodnocování plnění standardu knihovnických služeb === | === 13. článek: Vyhodnocování plnění standardu knihovnických služeb === | ||
<br /> | <br /> | ||
− | Vyhodnocování, jak správně plní knihovny standard služeb probíhá buď na místní úrovni skrze provozovatele knihovny, na krajské úrovni krajskými knihovnami, či na státní úrovni [[Národní knihovna ČR|Národní knihovnou ČR]]. | + | Vyhodnocování, jak správně plní knihovny standard služeb, probíhá buď na místní úrovni skrze provozovatele knihovny, na krajské úrovni krajskými knihovnami, či na státní úrovni [[Národní knihovna ČR|Národní knihovnou ČR]]. |
− | Vyhodnocení vychází se statistického měření na základě výkazu ve formuláři Kult <ref | + | Vyhodnocení vychází se statistického měření na základě výkazu ve formuláři Kult <ref>NIPOS Kult (MK) 12-01 Knihovny Archivy - NIPOS [online]. Praha: NIPOC-CIK [cit. 2017-12-9]. Dostupné z: http://www.nipos-mk.cz/?cat=88</ref>. Výkaz se může doplnit dílčí analýzou či průzkumem. |
Nejméně jednou za 2 roky by měla knihovna zveřejnit výsledky takového vyhodnocování. Nejdéle po 5 letech jsou pak tyto výsledky porovnány se skutečným stavem knihovnických služeb. <ref name="standard" /> | Nejméně jednou za 2 roky by měla knihovna zveřejnit výsledky takového vyhodnocování. Nejdéle po 5 letech jsou pak tyto výsledky porovnány se skutečným stavem knihovnických služeb. <ref name="standard" /> | ||
<br /> | <br /> | ||
<br /> | <br /> | ||
− | == | + | == Odkazy == |
− | |||
− | |||
− | == Reference | + | === Reference === |
<references/> | <references/> | ||
− | == Externí odkazy | + | === Použitá literatura === |
+ | # NIPOS Kult (MK) 12-01 Knihovny Archivy - NIPOS [online]. Praha: NIPOC-CIK [cit. 2017-12-9]. Dostupné z: http://www.nipos-mk.cz/?cat=88 | ||
+ | # RICHTER, Vít. Standard veřejných knihovnických a informačních služeb. Ikaros [online]. 2003, ročník 7, číslo 6 [cit. 2017-11-28]. urn:nbn:cz:ik-11357. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/11357 | ||
+ | # Standard pro dobrou knihovnu: metodický pokyn Ministerstva kultury k vymezení standardu veřejných knihovnických a informačních služeb poskytovaných knihovnami zřizovanými a/nebo provozovanými obcemi a kraji na území České republiky. 3. vydání. Praha: Národní knihovna České republiky – Knihovnický institut, 2015. 11 stran. ISBN 978-80-7050-652-3. Dostupné také z: http://ipk.nkp.cz/docs/Standard_pro_dobrou_knihovnu.pdf. | ||
+ | |||
+ | === Externí odkazy === | ||
http://wiki.knihovna.cz/index.php/Manifest_UNESCO_o_ve%C5%99ejn%C3%BDch_knihovn%C3%A1ch | http://wiki.knihovna.cz/index.php/Manifest_UNESCO_o_ve%C5%99ejn%C3%BDch_knihovn%C3%A1ch | ||
+ | http://ipk.nkp.cz/legislativa/normy-standardy-doporuceni | ||
+ | |||
+ | === Související články === | ||
+ | [[Knihovní zákon]]<br /> | ||
+ | [[Strategie pro evropské knihovny]] | ||
− | == Klíčová slova | + | === Klíčová slova === |
− | knihovna, veřejná knihovna, služby, VKIS, pokyny | + | [[Knihovny a informační instituce|knihovna]], [[veřejná knihovna]], služby, VKIS, knihovní zákon, pokyny |
+ | <br /> | ||
+ | <br /> | ||
[[Kategorie:Informační studia a knihovnictví]] | [[Kategorie:Informační studia a knihovnictví]] | ||
− | [[Kategorie: | + | [[Kategorie:Knihovny jako fyzické sbírky]] |
[[Kategorie:Hesla k opravě UISK]] | [[Kategorie:Hesla k opravě UISK]] |
Aktuální verze z 25. 9. 2019, 09:23
Standard veřejných knihovnických a informačních služeb vychází z dokumentu s názvem: Standard pro dobrou knihovnu - metodický pokyn Ministerstva kultury k vymezení standardu veřejných knihovnických a informačních služeb poskytovaných knihovnami zřizovanými a/nebo provozovanými obcemi a kraji na území České republiky.[1]
Zpracovalo ho Ministerstvo kultury ČR a navazuje na zákon č. 257/2001 Sb., o knihovnách a podmínkách provozování veřejných knihovnických a informačních služeb (Knihovní zákon). [2] Tomuto zákonu podléhají pouze ta zařízení poskytující VKIS (veřejné knihovnické a informační služby), která nejsou provozována na základě živnostenského oprávnění a jsou zapsána v evidenci Ministerstva kultury. [3]
Obsah
- 1 Obsah a účel standardu
- 1.1 1. článek: Poslání knihovny, cíle a působnost standardu knihovnických služeb
- 1.2 2. článek: Předmět standardu knihovnických služeb
- 1.3 3. článek: Provozní doba knihovny pro veřejnost
- 1.4 4. článek: Tvorba knihovního fondu a informačních zdrojů
- 1.5 5. článek: Umístění knihovny v obci
- 1.6 6. článek: Plocha knihovny určená pro uživatele
- 1.7 7. článek: Studijní místa pro uživatele knihovny
- 1.8 8. článek: Přístup k internetu a informačním technologiím
- 1.9 9. článek: Webová prezentace knihovny
- 1.10 10. článek: Elektronický katalog knihovny (OPAC) na internetu
- 1.11 11. článek: Pracovníci knihovny a jejich vzdělávání
- 1.12 12. článek: Měření spokojenosti uživatelů knihovny
- 1.13 13. článek: Vyhodnocování plnění standardu knihovnických služeb
- 2 Odkazy
Obsah a účel standardu
Standard pro veřejné knihovnické a informační služby stanovuje podmínky pro poskytování knihovnických služeb, které mají ve většině případů formu doporučení. Toto doporučení se týká správného a efektivního chodu knihoven a plnění jejich poslání za účelem uspokojení potřeb všech návštěvníků.
Dělí se na 13 článků, z nichž první dva pojednávají o jeho poslání a předmětu.
1. článek: Poslání knihovny, cíle a působnost standardu knihovnických služeb
Hlavním posláním veřejných knihoven je jejich služba veřejnosti v podobě podpory vzdělávání, přístupu k vědomostem a kulturnímu rozvoji jednotlivců a společenských skupin. K těmto službám patří:
- vytváření a posilování čtenářských návyků od raného dětství
- podpora samostatného sebevzdělávání i všech stupňů školského vzdělávání
- poskytování příležitosti pro osobní tvůrčí rozvoj
- povzbuzování imaginace a kreativity dětí a mládeže
- podpora uvědomělého přístupu ke kulturnímu dědictví a k hodnotám umění a pokroku vědy
- zajišťování přístupu ke všem kulturním formám prezentace reprodukčního umění
- podpora dialogu mezi kulturami a kulturní ozmanitosti
- podpora tradice lidové slovesnosti
- zpřístupňování všech druhů obecních informací
- poskytování informačních služeb místním, podnikům, sdružením a zájmovým skupinám:
- podpora rozvoje informační a počítačové gramotnosti
- podpora a podíl na všech akcích a programech zabývajících se odstraňováním negramotnosti, resp. – je-li to třeba – podněcování takových aktivit.[1]
Standard dává knihovnám, zřizovaným a provozovaným obcemi a kraji, možnost srovnání kvality a dostupnosti svých služeb s určitým ideálním stavem a s tím spojenou možnost se tak dále rozvíjet a zkvalitňovat služby poskytované svým uživatelům.
Dále slouží jako nástroj motivace a jeho kritéria jsou používána při poskytování a využívání finančních prostředků pro podporu a rozvoj knihovnických služeb.
2. článek: Předmět standardu knihovnických služeb
Standard vymezuje 10 kategorií s indikátory (kritérii), za kterých poskytují knihovny služby svým uživatelům. Těchto 10 kategorií je podrobně rozebráno v následujících článcích standardu.
Standard mimo jiné stanovuje optimální hodnoty indikátorů v jednotlivých kategoriích. Jejich dosažením jsou garantovány dobré podmínky pro poskytování služeb všem uživatelům knihoven. U každého kritéria uvádí jako indikativní údaj hodnoty, které odpovídají hodnotám celostátního průměru. Indikátory jsou diferencovány podle velikosti obcí a měst, ve kterých knihovna působí. Základním kritériem byl zvolen počet obyvatel v obci. Dále se zde počítá také se spádovými oblastmi a dalšími místními podmínkami.
3. článek: Provozní doba knihovny pro veřejnost
Knihovna by měla mít otevírací dobu takovou, aby maximálně vyhovovala těm, kteří žijí, studují a pracují v místě jejího působení. Takový přístup by měl zahrnovat i telefonické spojení a přístup k webovým stránkám knihovny.
Provozní doba v dopoledních, odpoledních hodinách a o víkendech se stanovuje podle situace v místě působení knihovny (doprava, frekventovanost aj.). Provozní doba se liší také podle počtu obyvatel dané obce a její optimální hodnota se pohybuje v rozmezí 5 až 50 provozních hodin týdně.
Pracovní doba knihovníka v obcích do 1 000 obyvatel by měla být přibližně o jednu třetinu delší než provozní doba knihovny. U větších knihoven se pak přihlíží k celkovému rozsahu činnosti knihovny. [1]
4. článek: Tvorba knihovního fondu a informačních zdrojů
Knihovní fond by měl vyhovovat všem věkovým vrstvám, obsahovat kromě tradičních dokumentů vysoké kvality i všechny odpovídající druhy moderních technologií a médií, a odrážet aktuální trendy společnosti. Fondy a služby by neměly být pod komerčním tlakem a z politických, ideologických nebo náboženských důvodů cenzurovány.
Knihovny v obci s více než 10 000 obyvateli a krajská knihovny plnící funkci základní knihovny by měly systematicky doplňovat do svých fondů zvukové, zvukově obrazové a multimediální dokumenty. Fond by se měl pro svojí aktuálnost a společenský význam soustavně obměňovat. Dále je doporučeno zvyšování částky na nákup knihovního fondu v návaznosti na zjištěnou inflaci v uplynulém roce.
5. článek: Umístění knihovny v obci
Umístění knihoven by mělo být situováno do míst, která veřejnost maximálně využívá. Je-li to možné, měly by být knihovny poblíž dopravních uzlů, v blízkosti městských a obchodních center a kulturních podniků. Výhodné je, pokud veřejná knihovna sídlí v budově s dalšími dostupnými službami, kterými jsou například (galerie, muzea či sportovní zařízení.
Dostupnost knihovny by dále neměla přesáhnout 15 minut chůze, jízdy hromadnou dopravou nebo autem. Pokud docházková vzdálenost nevyhovuje doporučenému indikátoru, je vhodné zpřístupnit knihovní služby například pomocí pojízdných knihoven.
6. článek: Plocha knihovny určená pro uživatele
Knihovny by měly poskytovat adekvátní prostor pro své uživatele. Ten by měl být rozdělen na prostor pro dospělé, děti, mládež a celé rodiny.
Plocha pro uživatele je chápana jako celková využívaná plocha určená návštěvníkům, a to jak v hlavní budově, tak na pobočkách knihovny. Tyto prostory nezahrnují uzavřená skladiště, schodiště, vstupní prostory nebo sociální zařízení. Při plánování a vedení prostoru knihoven poskytuje odborné vedení technická zpráva ISO.
7. článek: Studijní místa pro uživatele knihovny
V knihovně by měla být možnost využití studijního místa pro dospělé, děti a mládež, kde jsou k dispozici knihovní dokumenty a informační zdroje, se kterými uživatelé pracují buďto ve skupině, nebo individuálně. Pokud to podmínky umožňují, je vhodné poskytovat také klidná místa pro soustředěné studium a čítárny.
Doporučený počet studijních míst se liší dle počtu obyvatel v dané obci a pohybuje se v rozmezí od 4 do 120 míst. [1]
8. článek: Přístup k internetu a informačním technologiím
Neomezený přístup k internetu a informačním službám v knihovnách slouží k dosažení svobody a prosperity všech uživatelů. Tyto služby poskytují společnosti příležitost, radu či pomoc a umožňují překonávat bariéry vzniklé rozdílností zdrojů, technologií a úrovní vzdělání. Hlavním úkolem těchto služeb je eliminovat rozdíl mezi informačně bohatými a chudými. Knihovna by proto měla umožnit každému přístup k elektronickým, počítačovým a audiovizuální zařízením jako je PC s přístupem k internetu a online katalogům, čtečky, audio a MP3 přehrávače, magnetofony či dataprojektory.
Pokud má obec k dispozici místo s přístupem k internetu mimo knihovnu, je možné snížit počet veřejně přístupných knihovních stanic připojených k internetu. Knihovna by měla dále nabízet dostatečný počet internetových přípojek pro přenosné počítače. Doporučuje se připojení za pomocí lokální bezdrátové sítě (WiFi). Technologie a počítače by se měly obnovovat nejpozději po pěti letech.
Knihovny v obcích s více než 10 000 obyvateli a krajské knihovny, které plní funkci základní knihovny, by měly být dále vybaveny veškerou technikou pro nevidomé a zrakově postižené.
9. článek: Webová prezentace knihovny
Knihovna by měla dále umožnit přístup ke svému elektronickému fondu a službám všem uživatelům z jejich domova nebo práce, a to po dobu 24 hodin denně, 7 dní v týdnu. K tomu slouží webová prezentace dané knihovny. Ta má dle standardu svou vlastní internetovou doménu, skládající se ze souborů a digitálních dokumentů obsahujících základní informace o knihovně a poskytující služby jako například online elektronický katalog.
Webová stránka by měla zahrnovat název a adresu knihovny, kontakt, stručný popis dané knihovny, provozní dobu nebo například knihovní řád. V neposlední řadě by měla být zpracována s ohledem na zrakově, sluchově či jinak postižené uživatele.
10. článek: Elektronický katalog knihovny (OPAC) na internetu
Dostupnost a kvalita služeb knihovny je ovlivněna mimo jiné tím, zda má knihovna na internetu zveřejněný svůj elektronický katalog knih, který si mohou její uživatelé prohlížet i dálkově. Měly by ho poskytovat všechny knihovny v obcích s více jak 500 obyvateli.[1]
11. článek: Pracovníci knihovny a jejich vzdělávání
Veřejná knihovna má být efektivně organizována a udržovat si profesionální úroveň. Knihovník by měl sloužit jako aktivní most mezi uživatelem a knihovními fondy. Aby mohl takový člověk nabízet služby na dostatečné úrovni, je důležité, aby disponoval odbornou kvalifikaci a vzděláním.
Počet zaměstnanců v knihovnách je ovlivněn různými faktory: počtem budov knihovny, jejich velikostí a uspořádáním, počtem oddělení v budovách, úrovní využívání nebo poskytovanými službami. Počet pracovníků na místní úrovni mohou dále ovlivnit jiné regionální nebo ústřední národní instituce. Důležitým faktorem jsou také finance. Benchmarking pak funguje jako měřící nástroj, který srovnává knihovny podobných velikostí a charakteristik.
Na 1 pracovníka knihovny spadá minimálně 48 pracovních hodin dalšího odborného vzdělání. V knihovnách s provozní dobou kratší než 10 provozních hodin týdně absolvuje pracovník odborné vzdělání v rozsahu nejméně 8 pracovních hodin ročně. [1]
12. článek: Měření spokojenosti uživatelů knihovny
Veřejné knihovny by měly zajišťovat určitý rozsah potřeb, které uspokojí celou komunitu. Aby knihovna zjistila, jaké potřeby komunita vyhledává, je třeba v pravidelných intervalech (každých 5 let) provádět průzkumy podle standardizovaných dotazníků či anket. Hodnocení knihovnických služeb se týká uživatelů dvou věkových kategorií - nad 15 let a do 15 let.
Ze statistik vyplývá, že více jak 90% uživatelů starších 15 let hodnotí služby knihoven až jako velmi dobré. Uživatelé do 15 let hodnotí stejné služby o něco hůře - jako dobré. [1]
13. článek: Vyhodnocování plnění standardu knihovnických služeb
Vyhodnocování, jak správně plní knihovny standard služeb, probíhá buď na místní úrovni skrze provozovatele knihovny, na krajské úrovni krajskými knihovnami, či na státní úrovni Národní knihovnou ČR.
Vyhodnocení vychází se statistického měření na základě výkazu ve formuláři Kult [4]. Výkaz se může doplnit dílčí analýzou či průzkumem.
Nejméně jednou za 2 roky by měla knihovna zveřejnit výsledky takového vyhodnocování. Nejdéle po 5 letech jsou pak tyto výsledky porovnány se skutečným stavem knihovnických služeb. [1]
Odkazy
Reference
- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 1,4 1,5 1,6 1,7 Standard pro dobrou knihovnu: metodický pokyn Ministerstva kultury k vymezení standardu veřejných knihovnických a informačních služeb poskytovaných knihovnami zřizovanými a/nebo provozovanými obcemi a kraji na území České republiky. 3. vydání. Praha: Národní knihovna České republiky – Knihovnický institut, 2015. 11 stran. ISBN 978-80-7050-652-3. Dostupné také z: http://ipk.nkp.cz/docs/Standard_pro_dobrou_knihovnu.pdf.
- ↑ ZÁKON ze dne 29. června 2001 o knihovnách a podmínkách provozování veřejných knihovnických a informačních služeb (knihovní zákon). IPK - informace pro knihovny [online]. Praha: Národní knihovna ČR, 2016 [cit. 2017-11-28]. Dostupné z: http://ipk.nkp.cz/legislativa/01_LegPod/knihovni-zakon-257-2001-sb.-a-navazne-provadeci-prepisy/Zakon257.htm
- ↑ RICHTER, Vít. Standard veřejných knihovnických a informačních služeb. Ikaros [online]. 2003, ročník 7, číslo 6 [cit. 2017-11-28]. urn:nbn:cz:ik-11357. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/11357
- ↑ NIPOS Kult (MK) 12-01 Knihovny Archivy - NIPOS [online]. Praha: NIPOC-CIK [cit. 2017-12-9]. Dostupné z: http://www.nipos-mk.cz/?cat=88
Použitá literatura
- NIPOS Kult (MK) 12-01 Knihovny Archivy - NIPOS [online]. Praha: NIPOC-CIK [cit. 2017-12-9]. Dostupné z: http://www.nipos-mk.cz/?cat=88
- RICHTER, Vít. Standard veřejných knihovnických a informačních služeb. Ikaros [online]. 2003, ročník 7, číslo 6 [cit. 2017-11-28]. urn:nbn:cz:ik-11357. ISSN 1212-5075. Dostupné z: http://ikaros.cz/node/11357
- Standard pro dobrou knihovnu: metodický pokyn Ministerstva kultury k vymezení standardu veřejných knihovnických a informačních služeb poskytovaných knihovnami zřizovanými a/nebo provozovanými obcemi a kraji na území České republiky. 3. vydání. Praha: Národní knihovna České republiky – Knihovnický institut, 2015. 11 stran. ISBN 978-80-7050-652-3. Dostupné také z: http://ipk.nkp.cz/docs/Standard_pro_dobrou_knihovnu.pdf.
Externí odkazy
http://wiki.knihovna.cz/index.php/Manifest_UNESCO_o_ve%C5%99ejn%C3%BDch_knihovn%C3%A1ch http://ipk.nkp.cz/legislativa/normy-standardy-doporuceni
Související články
Knihovní zákon
Strategie pro evropské knihovny
Klíčová slova
knihovna, veřejná knihovna, služby, VKIS, knihovní zákon, pokyny